![home icon](img/home.png)
Nový výzkum ukazuje, že i relativně malé impakty mohou obohacovat podpovrchový oceán na Europě. Doposud se uvažovalo, že objekt dopadající na povrch Europy, musí být relativně velký, aby pronikl přes několik kilometrů tlustou ledovou slupku do nitra tohoto měsíce u planety Jupiter. Nové simulace nyní ukazují, že i menší tělesa, která proniknou zhruba jen do poloviny slupky, mohou podpovrchový oceán obohacovat o různé chemikálie a základní stavební bloky živých organismů.
Europa je jeden ze čtyř velkých (galileových) měsíců planety Jupiter, má v poloměru 1 561 km, což je jen o něco méně než Měsíc. Pod ledovou slupkou tohoto měsíce se ukrývá globální oceán s větším množství vody, než se nachází v oceánech na Zemi.
Ledový povrch Europy je posetý krátery. Ty vznikají při dopadu meteoroidů nebo komet a dochází při nich k obohacování měsíce o nové chemické sloučeniny. V případě komet se tak pod povrch mohou dostávat také různé organické sloučeniny a aminokyseliny, které jsou považovány za základní stavební bloky života. Pokud se ale na Europě nachází život, je nejspíš hluboko pod povrchem, v oceánu. Vědci doposud předpokládali, že dopadající objekty musí být dostatečně velké a rychlé, aby pronikly celou ledovou slupkou až do oceánu. Nový výzkum teď nicméně ukazuje, že by mělo stačit proniknout i zhruba jen do poloviny do ledové slupky. Roztátý led už se potom postará o postupný přenos materiálu dolů do oceánu.