Nová pozorování dalekohledem Jamese Webba odhalila v atmosféře exoplanety K2-18 b několik druhů molekul s atomy uhlíku. Mezi nimi metan, oxid uhličitý a také dimethylsulfid, který na Zemi vzniká pouze za přispění živých organismů. Nové nálezy podporují teorii, že exoplaneta K2-18 b, která se nachází v obyvatelné zóně své hvězdy, je pokryta oceánem a má atmosféru tvořenou převážně vodíkem.
Oranžová hvězda K2-18 se nachází asi 125 světelných let daleko. Je zhruba o polovinu menší než Slunce a byly u ní objeveny hned 2 exoplanety. Blíž obíhá planeta c, která je asi 6x hmotnější než Země a rok na ní trvá 9 dní.
Exoplaneta K2-18 b
Předmětem zájmu teleskopu JWST nicméně byla exoplaneta K2-18 b, která hvězdu oběhne jednou za 33 dní. Nachází se v její obyvatelné zóně a na jejím povrchu se teploty pohybují kolem 0 °C.
K2-18 b má téměř 9x větší hmotnost než Země (zhruba polovinu hmotnosti Neptunu) a její poloměr je 2,6x větší. To jí dává asi poloviční průměrnou hustotu oproti naší planetě. Astronomové předpokládají, že planeta K2-18 b by mohla patřit do třídy tzv. hyceánských planet, tedy takových, které jsou pokryté oceánem a mají atmosféru bohatou na vodík.
Složení atmosféry K2-18 b
Spektroskopická analýza dat pořízených instrumenty NIRISS a NIRSpec na dalekohledu Jamese Webba ukázala přítomnost oxidu uhličitého, metanu a náznaky dimethylsulfidu. Naopak nenalezla žádný čpavek, to vše podporuje přítomnost globálního oceánu a vodíkové atmosféry.
Dimethylsulfid se nachází i v atmosféře Země, pochází z oceánů, kde jej produkuje fytoplankton. Jeho detekce na vzdálené planetě ale ještě neznamená přítomnost živých organismů. K2-18 b patří do třídy planet, které se ve sluneční soustavě nevyskytují a vědci tak zatím příliš neví o procesech, které na nich mohou probíhat.
27. 8. 2021 Při hledání života na jiných planetách se astronomové doposud soustředili na exoplanety podobné Zemi. Ty však nemusí nutně být nejpravděpodobnějším místem, kde živé organismy najít. Zemi podobné exoplanety jsou totiž malé a nepatří zrovna mezi nejčastější kategorii objevovaných planet. Mezi lépe pozorovatelné exoplanety s možností existence života by ale mohly patřit horké exoplanety s oceány a vodíkovou atmosférou.
Vědci dnes zatím pouze odhadují, jaké složení by mohly exoplanety mít. Používají k tomu měření jejich velikosti a hmotnosti. Díky vypočítané hustotě potom mohou odhadnout, zda se jedná o kamennou planetu jako je Země, nebo plynnou planetu jako je Neptun. Exoplanety se však nemusí pouze podobat těm, které známe ze sluneční soustavy. U jiných hvězd mohou existovat také horké Jupitery, vodní světy a mnoho dalších.
Mezi jednu z takových kategorií patří horký vodní svět s vodíkovou atmosférou. Podle nové studie by těchto exoplanet mohlo být více, než těch podobných Zemi. Velká část doposud objevených exoplanet má totiž velikost a hmotnost někde mezi Zemí a Neptunem.
Některé z nich by mohly obsahovat oceány jako na Zemi a vodíkovou atmosféru jako na Neptunu. V jejich oceánech by mohly existovat podmínky pro živé organismy podobné těm, které lze nalézt v některých extrémních prostředích na Zemi. Navíc by pro život na podobných exoplanetách mohla existovat výrazně širší obyvatelná zóna kolem hvězdy. A v neposlední řadě jsou lépe pozorovatelné ze Země.
Jedním z příkladů je exoplaneta K2-18b ve vzdálenosti 111 světelných let. Je dvakrát větší než Země a svou mateřskou hvězdu obíhá výrazně blíž než naše planeta Slunce. V její atmosféře byly už dříve identifikovány vodní páry a vědci předpokládají, že by mohla mít globální oceán. V nové studii vědci identifikovali několik podobných exoplanet k dalšímu průzkumu.
Ve výzkumu těchto exoplanet by mohl pomoci právě dokončovaný vesmírný teleskop Jamese Webba (JWST). Tento výkonný teleskop by mohl některé exoplanety přímo pozorovat, u jiných by mohl detekovat konkrétní složení jejich atmosfér. Teleskop JWST by měl podle aktuálních plánů odletět do vesmíru koncem tohoto roku.
Více informací